Психологічні особливості формування ідеологем російської пропаганди у свідомості масової аудиторії - Каширіна, Альона Володимирівна (Криміналістика і судова експертиза, 2026)
У статті розглянуто психологічні механізми формування та закріплення ідеологем російської пропаганди у свідомості масової аудиторії в умовах гібридної війни та повномасштабної збройної агресії проти України. Метою дослідження є всебічний аналіз психологічних особливостей формування ідеологем російської пропаганди та визначення їхнього впливу на свідомість масової аудиторії з урахуванням завдань комплексної судової психолого-лінгвістичної експертизи. Для досягнення мети використано теоретичні методи, серед яких аналіз і узагальнення наукових джерел, порівняльний аналіз підходів до ідеологічної поведінки, а також міждисциплінарний підхід, що поєднує соціальну та когнітивну психологію, психолінгвістику та окремі дослідження нейропсихології. Наукова новизна полягає в уточненому визначенні ідеологеми як мінімальної смислової одиниці ідеології когнітивно-емоційного змісту, що передає оцінне ставлення, формує когнітивні рамки та впливає на сприйняття і поведінку адресатів. Обґрунтовано методологічну перевагу застосування нейрокогнітивного підходу, що дозволяє комплексно аналізувати процеси формування, закріплення та впливу ідеологем на свідомість реципієнтів з урахуванням взаємодії когнітивних процесів, емоційних реакцій та інформаційного середовища. Запропоновано п’ятиступеневий психологічний алгоритм формування ідеологем, що включає етапи емоційної дестабілізації, когнітивного фреймування, повторюваності, інтерналізації та поведінкової екстерналізації, що дозволяє системно описати процес їхнього впливу на свідомість. У висновках констатується, що ідеологеми російської пропаганди – це складні когнітивно-емоційні конструкції, що формують стійкі моделі інтерпретації соціальної реальності та поведінки. Знання їхніх механізмів є необхідним для ефективної роботи експертів-психологів, а запропоновані підходи можуть бути використані для розробки критеріїв оцінки маніпулятивного потенціалу мовного матеріалу та підвищення обґрунтованості експертних висновків у кримінальних провадженнях щодо злочинів проти основ національної безпеки України.