Цифрова криміналістика як напрям розвитку судової експертизи у кримінальному провадженні - Падалка, Андрій Миколайович; Пашинська, Ірина Володимирівна (Криміналістика і судова експертиза, 2026)
Стаття присвячена комплексному дослідженню цифрової криміналістики як самостійного напряму розвитку судово-експертної діяльності у кримінальному провадженні в умовах стрімкої цифровізації суспільства та трансформації злочинності. Обґрунтовано, що сучасний етап розвитку інформаційних технологій супроводжується суттєвим зростанням кількості кіберзлочинів, а також ускладненням механізмів їх вчинення, що актуалізує потребу у вдосконаленні інструментарію роботи з цифровими доказами. Значну увагу приділено аналізу наукових підходів до визначення сутності цифрової криміналістики, її місця у системі криміналістики як науки та в судовій експертології. Метою дослідження є розгляд цифрової криміналістики як міждисциплінарного напряму, що поєднує методи криміналістики, інформаційних технологій та теорії доказів, а також виокремлення основних підгалузей цифровоїфорензики, зокрема комп’ютерну, мережеву, мобільну, хмарну та криптовалютну.Методологічною основою роботи стали загальнонаукові та спеціальні методи дослідження, зокрема формально-логічний, системно-структурний, порівняльно-правовий та метод аналізу та узагальнення наукових джерел і практики судово-експертної діяльності.Це дозволило комплексно розглянути правові та методичні аспекти використання цифрової криміналістики як складової розвитку інформаційного забезпечення судової експертизи.Наукова новизна полягає у визначенні проблем розвитку цифрової криміналістики в Україні: нормативну неврегульованість дослідження та використання цифрових доказів, недостатній рівень інформаційного та технічного забезпечення експертних установ та дефіцит кваліфікованих кадрів. Особливу увагу приділено перспективам використання технологій штучного інтелекту у судово-експертній діяльності, а також пов’язаним із цим правовим викликами.У висновках сформульовано пропозиції щодо вдосконалення законодавства, зокрема запровадження окремої глави про цифрові докази у кримінальному процесуальному законодавстві, оновлення правового регулювання судово-експертної діяльності та розробки загальних експертних методик проведення досліджень з використанням цифрових технологій. Обґрунтовано необхідність формування єдиної методології цифрової криміналістики, що забезпечать належну доказову силу цифрових доказів у кримінальному провадженні.